Geografie dopravy:
- Všichni na světě jsou závislí na dopravě
- Doprava patří mezi základní potřeby lidstva, především díky rozdílnému potenciálu krajin světa (lidé nenacházejí ve svém okolí všechno to, co potřebují k životu a jsou tedy nuceni přemisťovat své hmotné statky i sebe sami)
- V současnosti dopravu řadíme také mezi stěžejní odvětví ekonomiky
- Dopravu studují vědy geografické, technické, ekonomické, ale také společenské (např. sociologie)
- druhy:
- pevninská (silniční, železniční, potrubní)
- mořská (námořní)
- vzdušná (letecká)
- složky:
- dopravní cesty – klasifikujeme podle prostředí i funkce (stejně jako u předchozího bodu je možné dělení podle jiných parametrů – objem přepravovaného zboží, počet lidí…
- dopravní prostředky – dělí se podle prostředí (suchozemské, vzdušné, vodní), podle funkce (osobní, nákladní), podle vzdálenosti (místní, dálkové)
- dopravní zařízení (služby- nádraží, zastávky, semafory)
- Dále můžeme dopravu rozdělovat na pravidelnou (linková) a nepravidelnou, nákladní a osobní, individuální a hromadnou
-
-
- Osobní
- silniční 84%
- železniční 8%
- letecká 8%
- Nákladní
- námořní 71%
- železniční 13%
- silniční 8%
- potrubní 5%
- řiční 3%
- Osobní
-
- Velikost dopravního zázemí se liší podle druhu dopravy – největší rozlohu má v rámci osobní dopravy letiště, pro nákladní dopravu přístavy
- terminál- letištní (lepší, pohodlnější vybavení)
- důsledky:
- znečišťování ovzduší, záběr přírody pro cestovní plochy
- snižuje se časová dostupnost
- rychlé přenášení chorob a zločinců
- pozitivní účinky má doprava hlavně pro lidskou společnost
-
- kabotáž– plavba v rámci jednoho státu, v jedné zemi
- tonáž námořního loďstva:
- množství objemu, které převeze jednotlivý stát
- největší kabotáž: Libérie, Panama
- plavba pod levnou vlajkou:
- státy, které jsou schopny převážet zboží levněji, protože mají horší lodi, neplatí vysoké clo a je na ně vyvíjen menší tlak)
-
- magistralizace – soustředění dopravy do hlavních tahů a její modernizace
- silniční doprava, nejvýznamnějsí dálnice, silnice:
- Panamerická dálnice (USA):
- vede od Aljašky až do Punta Arenas
- 48 tisíc km
- nejdelší dálniční síť světa
- prochází mnoha rozdílnými klimatickými oblastmi a ekosystémy od hustých džunglí až po vysokohorské průsmyky
- dále prochází velkým počtem států, proto má daleko do jednoty. Některé úseky jsou průjezdné pouze v období sucha a v mnoha oblastech je někdy průjezd nebezpečný
- Transibiřská magistrála:
- vznikla na konci 19. století
- 9000 km
- vede až na východ- Bajkalsko- Amurská magistrála
- začíná v Moskvě a končí ve Vladivostoku (Moskva, Omsk, Jekatěrinburg, Irkutsk, Krasnojarsk, Novosibirsk, Nižněj Novrogod, Vladivostok, Chabarovsk, Perm)
- Volha, Ob, Irtyš, Jenisej, Amur
- důležitá v obchodním hledisku, doprava
-
- železniční doprava
- + rychlost, spolehlivost, nákladní doprava, překoná přírodní překážky
- – menší dostupnost, velké náklady, závislá na klima. podmínkách
- vnitrozemská plavba
- řeka – hloubka, šířka, stabilní průtok
- Amazonka, Nil, Volha, Labe
- Posledním klasifikačním systémem je dělení podle přepravní vzdálenosti, kdy rozeznáváme dopravu místní, oblastní (regionální), vnitrostátní, mezinárodní a mezikontinentální
Využití světového oceánu
- 71 % povrchu země.
- Obrovský přírodní potenciál pro získávání potravin i surovin.
- Rybolov – lov ryb, raků, humrů, ústřic.
- Nerostné bohatství
- – Nerosty těžené pomocí vrtů – ropa, zemní plyn, síra (šelfové oblasti).
- – Těžba pomocí štol z pevniny – kamenné uhlí, rudy.
- – Minerální sedimenty – těžba z povrchu oceánského dna.
- – Fosfority, rudy těžkých kovů, písek, diamanty.
- Mořská voda – zásobárna minerálních látek (Mg, K, Br).
- Chlorid sodný – 77,7 % veškeré soli.
- Odsolování mořské vody v odsolovacích stanicích.
- Experimentování s energetickým potenciálem oceánů (dmutí, vlnění, mořské proudy) – přílivové elektrárny.
Tichý oceán:
- námořní doprava v Tichém oceánu představuje 1/5 až ¼ objemu světového námořního obchodu, čímž zaujímá druhé místo za Atlantikem
- Přístavy:
- Singapur, Kobe, Shangai, Nagoja, Jokohama, Hongkong, Los Angeles, San Francisco, Vancouver
- hustá síť leteckých linek a velké množství podmořských kabelů
- vedoucí postavení ve světovém rybolovu (vyloví téměř 50 % celosvětového úlovku)
- provádí se zde i těžba surovin, kdy nejvýznamnější roli má těžba ropy a zemního plynu z podmořského šelfu
- velmi perspektivní je Tichý oceán z hlediska těžby manganových konkrecí i jiných surovin ze dna oceánu
- význam turistického ruchu- Havajské ostrovy, Tahiti, pobřeží Jihočínského moře, Mikronésie, Polynésie…
Atlanský oceán
- nejrozvinutější námořní doprava ze všech oceánů (3/4 objemu námořní dopravy)
- přepravují se přes něj snad všechny známé substráty, zejména ropa
- nejdůležitější námořní mezikontinentální linky, které mají na starost hlavně spojení Evropy a Severní Ameriky
- dopravní význam vzrostl po vybudování Panamského průplavu (otevřen v roce 1920, patří Egyptu, avšak byl předmětem mnoha sporů- 1967 na 7 dní zavřen kvůli válce)
- mezi oblasti s největší frekvencí námořní dopravy patří Severní moře, Mexický záliv a Karibské moře, které umožňuje spojení s Tichým oceánem
- Přístavy:
- na pobřeží Atlantiku se nachází téměř 70% nejvýznamnějších světových přístavů
- Evropa- Rotterdam, Marseille, Hamburg, Londýn nebo Le Havre
- USA- Philadelphia, New York, Boston, New Orleans a Houston
- je zde hustá síť mezikontinentálních leteckých a komunikačních linek spojující především Evropu se Severní Amerikou
- velmi významný je rybolov (Newfoundland, pobřeží Islandu, vody v okolí severozápadní Evropy), lov krillu v antarktických vodách
- těžba ropy a zemního plynu (břehy Velké Británie a Norska, Mexický záliv, Karibské moře a Guinejský záliv)
- kuchyňská sůl ze Středozemního moře
- turistický ruch (Středozemní moře, Karibské moře nebo Florida)
- Problémy:
- znečištění mořské vody v některých oblastech (zejména Severní moře)
- podobná situace hrozí i Středozemnímu moři
- velké nebezpečí představují hlavně ropná havárie ropných tankerů, kdy dochází ke znečišťování velkého objemu vody (7 milionů)
Indický oceán
- námořní doprava je ve srovnání s ostatními dvěma oceány podstatně méně rozvinutá (pouze 10% světového objemu)
- mezi náklady převažuje ropa (zhruba 2/3 tonáže), asi 40% ropy pochází z Perského zálivu, kdy hlavními odběrateli jsou Evropa a Japonsko
- další suroviny tvoře zejména rudy a zemědělské produkty a zboží, které jsou importovány do indooceánské oblasti z vyspělých zemí
- hlavní námořní trasy jsou vyvolány přepravou ropy z Perského zálivu
- nejvíce využívané oblasti vedle Perského zálivu jsou Arabské moře, Rudé moře se Suezským průplavem a Malacký průliv
- Přístavy:
- málo významné přístavy
-
-
- Kolombo, Karáčí, Kalkata, Bombej
-
- rybolov zaujímá jen velmi malé procento (5%)
- co se týče nerostných surovin, je zde těžena hlavně ropa a zemní plyn ze dna Perského zálivu a nalezišť na přilehlé pevnině
- kuchyňská sůl (Rudé moře), zajímavost: voda Kuvajtu a Spojených Arabských emirátů musí být dokonce odsolována
Severní ledový oceán
- hospodářský význam je téměř zanedbatelný
- námořní dopravě brání nepříznivé podmínky (kruté zimy, oceán je z většinou zamrzlý), plavba je omezena na okrajové moře a na letní měsíce
- některé šelfové oblasti a přilehlé pevniny Arktidy jsou bohaté na nerostné suroviny, zejména ropu a zemní plyn
- na Špicberkách se těží Černé uhlí
- ovšem těžba v těchto oblastech je velmi nákladná